Vine anul 2021 cu măriri salariale? Premierul Ludovic Orban a făcut anumite precizări, în cadrul consultărilor pe care le-a avut luni, 23 noiembrie 2020, cu reprezentanţii Consiliului Naţional Tripartit pentru Dialog Social, cu privire la salariul minim pe economie pe care îl vor primi angajații în 2021.
În cadrul unei videoconferinţe în care au avut loc consultări cu reprezentanţii Consiliului Naţional Tripartit pentru Dialog Social, premierul României a făcut câteva precizări în ceea ce privește salariul minim pe economie pentru anul 2021. Astfel, majorarea acestuia se va face în funcţie de evoluţia economiei țării.
[rssfeed id='1612173855' template='list' posts=2]„Suntem adepţii unui mecanism de creştere care să se bazeze pe realităţile economice, respectiv rata inflaţiei, creşterea productivităţii şi alţi factori economici. Obiectivul nostru este să nu fie afectate locurile de muncă, mai ales în această perioadă în care companiile se confruntă cu dificultăţi din cauza crizei sanitare”, a afirmat Ludovic Orban.
În acest context, premierul a propus crearea unui grup de lucru din experţi ai patronatelor, sindicatelor şi Guvernului, care să realizeze o analiză comparativă privind mecanismele aflate la baza evoluţiei salariului minim în alte state europene. În urma acestei, vor putea stabili o formă de mărire a salariului minim pe economie pentru următorii patru ani.
La doar o zi de la această videoconferință, iată că deputaţii au respins un proiect de lege care viza creşterea salariului minim pe economie până la valoarea de 60% din câştigul salarial mediu brut, de-a lungul mai multor ani. Această propunere legislativă apăruse în contextul în care și la nivel european există unele discuții privind stabilirea unei formule unitare de calcul a salariului minim pe economie, mai exact, în funcție de salariul mediu din țările membre ale Uniunii Europene.
Concret, această propunere prevedea creșterea etapizată, de la începutul anului viitor și până la sfârșitul anului 2024, a raportului dintre salariul minim pe economie și câştigul salarial mediu brut. Astfel, salariul minim ar fi urmat să ajungă să fie 60% din cel mediu.
Inițiatorii proiectului susțineau că măsura viza, printre altele, și garantarea asigurării condițiilor a unui trai decent pentru populație, diminuarea migrației forței de muncă locale, reducerea șomajului voluntar cauzat de lipsa de atractivitate a salariului minim și colectarea unor sume mai mari la bugetul de stat.
De asemenea, aceasta venise în contextul în care, de la începutul anului, se află în dezbatere la nivel european un proiect care prevede stabilirea unei formule unitare de calcul pentru salariul minim în Uniunea Europeană.
Această propunere legislativă a primit în luna mai votul favorabil al senatorilor, însă nu a reușit să treacă și de Camera Deputaților. Așadar, proiectul şi-a încetat parcursul legislativ şi NU va putea fi aplicat.
O propunere a guvernanților apărută în 2018 prevedea aceeași măsură, respectiv legarea salariului minim de salariul mediu, dar valoarea pe care ar fi trebuit să o reprezinte în acest an salariul minim în raport cu cel mediu era de doar 45%, spre deosebire de 60%, așa cum se prevedea în această propunere.
Regula de stabilire a salariului minim nu a fost cuprinsă într-un proiect de act normativ și nu a mai ajuns să se aplice, la fel cum ce va întâmpla și cu aceasta, care tocmai a fost respinsă de deputați.