Julian Assange, audiat de procurori la Londra. Audierile, în Ambasada Ecuadorului
Julian Assange, fondatorul WikiLeaks, a fost audiat luni în sediul Ambasadei Ecuadorului din Londra, unde s-a refugiat din 2012.
Audierea s-a făcut de către un procuror ecuadorian, în prezenţa unui magistrat suedez, Assange răspunzând acuzaţiilor de viol formulate împotriva sa în Suedia, transmite AFP, citat de news.ro.
Procurorul-şef suedez Ingrid Isgren, adjunctul magistratului care instruieşte ancheta ce-l vizează pe Assange, a ajuns la ambasadă cu puţin înainte de ora 10.00 GMT (12.00, ora României).
Suedia şi Ecuadorul au negociat timp de luni de zile condiţiile interogării fondatorului WikiLeaks. Ecuadorul a cerut ca un procuror ecuadorian să pună întrebările, chiar dacă acestea sunt sugerate de anchetatorii suedezi.
Audierea „urmează să dureze mai multe zile”, a menționat Per Samuelsson, avocatul suedez al lui Julian Assange, care speră să asiste cel puţin în parte la această procedură.
Este pentru prima dată când australianul, în vârstă de 45 de ani, care a fost acuzat de viol din 2010, are posibilitatea să prezinte versiunea sa asupra faptelor în faţa justiţiei.
Deși justiţia suedeză l-a acuzat că s-a sustras în mod sistematic convocărilor, Per Samuelsson dă asigurări că Julian Assange „a vrut întotdeauna să-şi prezinte versiunea asupra faptelor în mod direct anchetatorilor”.
„Noi cerem această audiere din 2010”, a precizat apărătorul. „El vrea o şansă să-şi spele onoarea (…) şi speră că ancheta preliminară va fi abandonată” în urma interogatoriului.
Potrivit parchetului suedez, va fi efectuată o prelevare de probe de la Julian Assange – în cazul în care consimte – în vederea comparării ADN-ului.
Transcrierea interogatoriului va fi trimisă ulterior judecătorilor suedezi, care vor decide ce curs va lua ancheta.
Criticată extrem de dur de fostul hacker australian, procuroarea însărcinată în Suedia cu dosarul, Marianne Ny, şi-a exprimat satisfacţia cu privire la faptul că „ancheta preliminară poate să continue mulţumită audierii suspectului”.
Susținătorii lui Julian Assange, cerere de grațiere către Donald Trump
O primă audiere, prevăzută la jumătatea lunii octombrie, cu procurorul Wilson Toainga, a fost amânată la solicitarea lui Assange, care invoca garanţii insuficiente cu privire la „protecţia şi apărarea sa”.
Assange, care s-a refugiat în ambasada acestei ţări din 2012, este vizat de un mandat european de arestare, emis în cadrul anchetei lansate de justiţia suedeză după plângerea depusă de către o tânără pentru presupuse fapte de viol comise în 2010.
După ce i-a permis să părăsească teritoriul în acea vară, Suedia a încercat ulterior să obţină arestarea lui de către justiţia britanică. După epuizarea tuturor recursurilor în vederea evitării unei extrădări către Stockholm, Julian Assange a intrat în sediul Ambasadei Ecuadorului, în iunie 2012, şi a cerut azil.
De atunci, el nu a mai ieşit din clădire, stă într-un apartament şi este nevoit să se mulţumească cu câteva rare apariţii publice la balcon.
Assange a pierdut o nouă bătălie judiciară în luna septembrie, când, pentru a opta oară în şase ani, un tribunal suedez i-a respins cererea şi a confirmat mandatul de arestare european emis pe numele său.
Fondatorul WikiLeaks a solicitat la sfârşitul lunii octombrie o simplă suspendare a acestui mandat, care să-i permită să se ducă la înmormântarea unui prieten, însă solicitarea i-a fost respinsă.
Australianul reafirmă că este nevinovat şi denunţă o manevră care urmăreşte extrădarea sa către Statele Unite, care vor să-l judece pentru difuzarea a peste 250.000 de documente secrete care dezvăluie dedesubturile diplomaţiei americane.
În timpul campaniei pentru alegerile prezidenţiale din SUA, WikiLeaks a publicat mii de mesaje furate de hackeri unor apropiaţi ai lui Hillary Clinton, situație care l-a determinat pe John Podesta, şeful echipei de campanie a candidatei democrate, să-l acuze pe Assange că face jocul candidatului republican, acum preşedintele ales Donald Trump.
O petiţie semnată de aproape 18.000 de persoane îl îndeamnă pe Donald Trump să-i acorde „o graţiere prezidenţială” lui Julian Assange, prin care să-l exonereze de orice urmărire în SUA.
O petiţie similară fusese trimisă și preşedintelui Barack Obama, dar fără succes.