Somnambulismul este o tulburare care apare în timpul somnului, determinând persoana să se trezească și să facă activități neobișnuite, în mod inconștient, cum ar fi să meargă sau să mănânce. Tocmai de aceea, trebuie acordată o mare atenție acestor persoane. Iată de ce nu e bine să trezești un somnambul și cum trebuie să reacționezi în astfel de momente.
Somnambulismul este o tulburare a somnului, fiind considerată și o parasomnie. Parasomnia reprezintă existența unui comportament anormal în timpul somnului și se clasifică în funcție de ciclul de somn în care apare. Somnambulismul apare, de obicei, în timpul celui de-al treilea stadiu al somnului non-REM, denumit și somn profund. Individul se trezeşte parţial și efectuează diferite tipuri de activităţi, precum plimbatul sau mâncatul, dar poate face şi alte tipuri de activităţi.
Deși tulburarea nu are o cauză foarte bine cunoscută, factorii genetici au un rol important în instalarea ei. Este foarte posibil ca dacă unii membri ai familiei suferă de somnambulism, și ceilalți să dezvolte această tulburare. Iată și alți factori declanșatori ai somnambulismului:
[rssfeed id='1612173855' template='list' posts=2]De asemenea, somnambulismul mai poate fi declanșat de alte tulburări preexistente, care interferează cu somnul, precum:
De obicei, persoana somnambulă nu îşi amintește de aceste episoade în dimineaţa următoare. Ea are doar o vagă idee despre ceea ce s-a întâmplat. Un astfel de episod poate dura de la câteva minute, până la o jumătate de oră. Iată șase lucruri mai puțin știute despre această tulburare și de ce nu e bine să trezești un somnambul, conform huffpost.com:
1. Perioada din noapte în care are loc tulburarea poate spune multe. Dacă cineva merge în somn la scurt timp după ce a adormit înseamnă că experimentează un stadiu de somn extrem de diferit față de cineva care se comportă la fel mai târziu în noapte. De obicei, somnambulismul apare mai ales după prima jumătate a nopții, pe parcursul celui de-al treilea sau al patrulea stadiu de somn, atunci când persoana se află în faza non-REM. În cazul în care fenomenul are loc în faza REM, atunci nu se mai numește somnambulism, ci o tulburare a somnului REM, iar persoana respectivă se comportă conform viselor avute. În acesată situație, este necesară consultarea medicului, deoarece poate fi semn al unei boli neurodegenerative.
2. Somnambului nu ține minte ce s-a întâmplat cu el. De obicei, aceștia nu pot povesti ce s-a întâmplat în moemntele respective. În schimb, cei care se plimbă în timpul somnului REM au mai multe șanse să își amintească în detaliu ceea ce au visat și pot explica de ce s-au comportat într-un anume fel.
3. Ochii somnambulului sunt de obicei deschiși. În timpul somnului non REM ei au ochii deschiși, însă privirea este încețoșată, așa că este greu să își dea seama de ceea ce se întâmplă. În schimb, cei care merg în timpul somnului REM, au ochii închiși, acțiunilor lor făcând parte din visele avute.
4. De ce nu e bine să trezești un somnambul. Acesta nu ar trebui trezit, ci ar trebui ghidat. O persoană care se află în această stare este confuză, agitată și poate deveni agresivă mult mai ușor. Așa că cel mai bine este să fie ghidată ușor, fără bruscări, înapoi în pat, pentru a te asigura că este în siguranță.
5. Somnambulismul este declanșat de orice tulburare a somnului. Multe persoane experimentează această tulburare atunci când sunt foarte obosiți, dacă au consumat alcool sau dacă sunt foarte stresați. Orice lucru care tulbură somnul poate declanșa un episod de somnambulism.
6. Somnambulismul poate fi prevenit. Dacă se confruntă cu astfel de episoade de somnambulism, atunci persoana trebuie să se asigure că se odihnești suficient și că are parte de un somn de calitate. De asemenea, trebuie să acorde o atenție mai mare alimentației, să se relaxeze mai mult înainte de somn și să aibă grijă să eliminte orice sursă potențială de stres inutil.